EU's forsamling af regionale og lokale repræsentanter DA	Netværket til overvågning af nærhedsprincippet
Institution:
EU-initiativets titel:
Reference: (f.eks. KOM(2005)0112)

Formålet med nærhedsprincippet er at sikre, at beslutningerne træffes så tæt på borgerne som muligt på det mest relevante plan, hvor de(t) tilsigtede mål kan opfyldes mest effektivt. Det skal således vedvarende undersøges, om det er begrundet at handle på EU-plan frem for at udnytte de muligheder, der findes på centralt, regionalt eller lokalt plan. Lissabontraktaten gjorde definitionen af EU's nærhedsprincip fuldstændigt ved at henvise specifikt til dets lokale og regionale dimension. Nærværende dokument er udviklet som et værktøj for partnerne i netværket til overvågning af nærhedsprincippet med henblik på at lette deres vurdering af, om EU-initiativer er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, idet det også forholder sig til begrebet bedre lovgivning. Et bilag med relevante informationskilder er vedlagt.

1. KOMPETENCE/RETSGRUNDLAG
Nærhedsprincippet gælder kun på de områder, der ikke henhører under EU's enekompetence (artikel 5 i TEU), dvs. delt og understøttende kompetence. Første del af en analyse af overholdelsen af nærhedsprincippet skal bestå i fastsættelsen af kompetencen i forbindelse med EU-initiativet. Med henblik herpå skal det underliggende retsgrundlag først bestemmes. Retsgrundlaget for et EU-initiativ er en artikel i traktaten, der bemyndiger EU-institutionerne til at handle på et bestemt politikområde. Det er særligt vigtigt at fastsætte det specifikke retsgrundlag for lovgivningsmæssige retsakter, men det er også relevant i tilfælde af ikke-lovgivningsmæssige retsakter som f.eks. meddelelser, hvid- og grønbøger. I så fald er det dog tilstrækkeligt blot at identificere de(t) politikområde(r), der optræder i de relevante afsnit eller kapitler i traktaten. Retsgrundlaget og kompetencen kan fastsættes ved at besvare følgende spørgsmål:
1.1 Hvilke(n) artikel (artikler), hvilke(t) afsnit eller kapitel (kapitler) i traktaten udgør grundlaget for EU's kompetence til at handle på det pågældende område? (Se tabellen i bilaget, punkt 1, vedrørende artikler.)
1.2 Er der tale om enekompetence, delt eller understøttende kompetence? (Se tabellen i bilaget.) Hvis EU har enekompetence, er det kun nødvendigt at vurdere overholdelsen af proportionalitetsprincippet (gå til punkt 3).

2. NÆRHEDSPRINCIPPET - "Bør EU handle?"
På de områder, der ikke henhører under dens enekompetence, handler EU kun, hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne på centralt, regionalt eller lokalt plan, men på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan nås på EU-plan (artikel 5 i TEU). EU bør kun handle, hvis dens handling anses for at være nødvendig og for at give en klar fordel. Man kan vurdere, om disse to kumulative betingelser er opfyldt, ved at undersøge følgende spørgsmål. Nyttige informationskilder for denne analyse er konsekvensanalyser (se bilaget, punkt 2) og/eller begrundelser og betragtninger til lovforslag.
2.1 Er den påtænkte handling nødvendig,
fordi det spørgsmål, der tages op, har tværnationale aspekter, som ikke kan reguleres tilfredsstillende af medlemsstater og/eller lokale og regionale myndigheder alene?
og/eller
fordi handling alene fra medlemsstaters side eller mangel på handling på EU-plan er i strid med kravene i traktaterne eller på anden vis skader de andre medlemsstaters interesser betydeligt?
og/eller
fordi eksisterende EU-foranstaltninger og/eller målrettet støtte inden for disse rammer ikke er tilstrækkeligt til at nå de(t) tilsigtede mål?
2.2 Giver den påtænkte handling en klar fordel i kraft af dens omfang og/eller effektivitet sammenlignet med handlinger på nationalt, regionalt eller lokalt plan (f.eks. stordriftsfordele, juridisk klarhed, homogenitet i retlige fremgangsmåder mv.)?

3. PROPORTIONALITETSPRINCIPPET - "Hvordan bør EU handle?"
Indholdet og formen af EU's handling må ikke gå videre end nødvendigt for at nå målene i traktaterne (artikel 5 i TEU). De midler, der foreslås af EU, skal være egnede og passende med henblik på at nå de(t) tilsigtede mål.
3.1 Man kan vurdere, om arten og omfanget af den påtænkte handling er i overensstemmelse med proportionalitetskravene, ved at undersøge følgende spørgsmål. Nyttige informationskilder for denne analyse er konsekvensanalyser (se bilaget, punkt 2) og/eller begrundelser og betragtninger til lovforslag.
Er den påtænkte handling en passende måde at nå de(t) tilsigtede mål på?
og
Er den påtænkte form for handling (valg af instrument) så enkel som muligt med henblik på at nå de(t) tilsigtede mål? (EU bør kun lovgive i det omfang, det er nødvendigt. Hvis traktatens krav overholdes, og hvis det er tilstrækkeligt for at nå de(t) tilsigtede mål, bør man vælge direktiver frem for forordninger og rammedirektiver frem for detaljerede foranstaltninger, ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger som f.eks. ikke-bindende henstillinger frem for lovgivningsmæssige retsakter, og fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at koordinere nationale handlinger eller supplere eller støtte sådanne handlinger med retningslinjer, etablering af mekanismer til udveksling af informationer mv.).
og
Giver den påtænkte handling så meget spillerum for en national (dvs. central, regional og lokal) beslutning som muligt med henblik på at nå de(t) tilsigtede mål? (Hvis traktatens krav overholdes, og så længe dette er tilstrækkeligt for at nå de(t) tilsigtede mål, bør EU's foranstaltninger give medlemsstater alternative måder at nå målet (målene) på. Desuden bør det sikres, at veletablerede nationale ordninger respekteres. Hvis det er nødvendigt at fastsætte standarder på EU-plan, bør man overveje at fastsætte minimumstandarder, der giver medlemsstaterne mulighed for at fastsætte højere standarder.)
3.2 Hvis den påtænkte handling synes at gå videre end nødvendigt, hvad vil så efter Deres mening være en mindre restriktiv, alternativ måde at nå de(t) tilsigtede mål på?

4. BEDRE LOVGIVNING
4.1 Hvis en konsekvensanalyse ledsager EU-initiativet (se bilaget, punkt 2), mener De så, at det tager behørigt højde for lokale og regionale aspekter? Er De enig i den vurdering, der foreslås af Kommissionen?
4.2 Medfører gennemførelsen af den påtænkte handling økonomiske og/eller administrative byrder for Deres forvaltning og/eller erhvervsdrivende og/eller borgere i Deres region/by/kommune? Står disse udgifter i et rimeligt forhold til de(t) tilsigtede mål? Hvis konsekvensen af EU-initiativet ikke er vurderet (enten særskilt gennem en konsekvensanalyse eller direkte i selve initiativet), bedes De oplyse, om mulige økonomiske og/eller administrative byrder efter Deres mening bør vurderes yderligere, f.eks. gennem en høring via Regionsudvalgets forskellige netværk.

5. EU'S ROLLE
Hvilken rolle bør EU efter Deres mening have på det pågældende politikområde? (Bør EU f.eks. kun fastsætte den overordnede ramme/hovedformålene eller specificere mere detaljerede bestemmelser? Bør EU have en mere understøttende rolle, f.eks. ved at koordinere eksisterende nationale politikker, eller er mere omfattende og direkte handling fra EU's side nødvendig? Er regulerende foranstaltninger nødvendige, eller er alternativer til lovgivning efter Deres mening tilstrækkelige, f.eks. vejledninger fra Kommissionen?)

Bilag

1. FORMER FOR KOMPETENCE OG RETSGRUNDLAGET FOR EU-INITIATIVER

EU'S ENEKOMPETENCE (artikel 3 i TEUF)
Politikområde	Retsgrundlag (artikel i traktaterne)	Obligatorisk høring af Regionsudvalget?
Toldunionen	Artikel 31 i TEUF	NEJ
Fastlæggelse af de konkurrenceregler, der er nødvendige for det indre markeds funktion	Artikel 103 og 109 i TEUF	NEJ
Den monetære politik for de medlemsstater, der har euroen som valuta	Artikel 127-138 i TEUF (artikel 3, stk. 4, i TEU)	NEJ
Bevarelse af havets biologiske ressourcer inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik	Artikel 3, 40 og 43 i TEUF	NEJ
Den fælles handelspolitik	Artikel 206 og 207 i TEUF	NEJ
Indgåelse af en international aftale (på ovennævnte områder og på andre områder, når indgåelsen af den har hjemmel i en lovgivningsmæssig EU-retsakt, eller når den er nødvendig for at give EU mulighed for at udøve sin kompetence på internt plan, eller for så vidt indgåelsen af den kan berøre fælles regler eller ændre deres anvendelsesområde).	Retsgrundlaget vil altid være traktatens artikel vedrørende aftalens genstand samt artikel 216 og 218 i TEUF vedrørende proceduren.	NEJ

DELT KOMPETENCE (artikel 4 i TEUF)
Politikområde	Retsgrundlag (artikel i traktaterne)	Obligatorisk høring af Regionsudvalget?
Det indre marked	Artikel 26 (generelt) samt 46 og 48 (arbejdstagere), 50 og 59 (etablering og tjenesteydelser), 64 (kapital), 113 (beskatning) og 114 (generel bestemmelse om harmonisering) i TEUF (artikel 3, stk. 3, i TEU)	NEJ
Social- og arbejdsmarkedspolitik for de aspekter, der er defineret i TEUF	Artikel 153 i TEUF (155 for aftaler mellem arbejdsmarkedets partnere),	JA Artikel 153
Artikel 157 i TEUF om ikke-forskelsbehandling af mænd og kvinder	NEJ
Artikel 19 i TEUF om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering	NEJ
Økonomisk, social og territorial samhørighed	Artikel 175, 177 og 178 i TEUF, artikel 164 i TEUF for ESF (artikel 3, stk. 3, i TEU)	JA Artikel 175, 177 og 178 Artikel 164 for ESF
Landbrug og fiskeri, undtagen bevarelse af havets biologiske ressourcer	Artikel 4, 40 og 43 i TEUF	NEJ
Miljø	Artikel 192 i TEUF (artikel 3, stk. 3, i TEU)	JA Artikel 192
Forbrugerbeskyttelse	Artikel 169 i TEUF	NEJ
Transport	Artikel 91 og 100 i TEUF	JA Artikel 91 og 100
Transeuropæiske net	Artikel 172 i TEUF	JA Artikel 172
Energi	Artikel 194 i TEUF	JA Artikel 194
Området med frihed, sikkerhed og retfærdighed	Artikel 67 (generelt), 77 (grænser og bevægelighed), 78 (asyl, subsidiær og midlertidig beskyttelse), 79 (immigration), 81 (det civilretlige samarbejde), 82 (det strafferetlige samarbejde), 83 (gældende strafferet), 84 (kriminalitetsforebyggelse), 87, 88 og 89 (politisamarbejdet) i TEUF (artikel 3, stk. 2, i TEU)	NEJ, men særlig henvisning til nationale parlamenters kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet i henhold til artikel 69
Fælles sikkerhedsudfordringer på folkesundhedsområdet, for de aspekter, der er defineret i TEUF	Artikel 168 i TEUF, navnlig foranstaltninger vedtaget i henhold til stk. 4	JA Artikel 168, stk. 4

Forskning, teknologisk udvikling og rummet*	Artikel 182, 188 og 189 i TEUF	NEJ
Udviklingssamarbejde og humanitær bistand	Artikel 209, 212 og 214 i TEUF	NEJ

EU'S UNDERSTØTTENDE KOMPETENCE (artikel 6 i TEUF)
Politikområde	Retsgrundlag (artikel i traktaterne)	Obligatorisk høring af Regionsudvalget?
Beskyttelse og forbedring af menneskers sundhed	Artikel 168 i TEUF (undtagen stk. 4)	JA Artikel 168, stk. 5
Industri	Artikel 173	NEJ
Kultur	Artikel 167 (artikel 3, stk. 3, i TEU)	JA Artikel 167
Turisme	Artikel 195	NEJ
Uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport	Artikel 165 og 166 i TEUF	JA Artikel 165 og 166
Civilbeskyttelse	Artikel 196	NEJ
Administrativt samarbejde	Artikel 74 og 197	NEJ

EU'S SPECIELLE POLITIKOMRÅDER
Politikområde	Retsgrundlag (artikel i traktaterne)	Obligatorisk høring af Regionsudvalget?
Koordinering af økonomiske politikker	Artikel 2, stk. 3, samt artikel 5 og artikel 120-123 i TEUF	NEJ
Koordinering af beskæftigelsespolitikker	Artikel 2, stk. 3, samt artikel 5 og artikel 148-149 i TEUF	JA Artikel 148 og 149 i TEUF

2. RELEVANTE KILDER TIL KONSEKVENSANALYSER AF EU-INITIATIVER

NB.: En "SEK"-reference på forsiden af et initiativ fra Kommissionen viser, at der er foretaget en konsekvensanalyse.

2.1 Afsnittet "Bedre lovgivning" på Kommissionens hjemmeside:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_da.htm.

Se især underafsnittet "Konsekvensanalyse" i venstre menu.

2.2. Afsnittet "Konsekvensanalyse" på Kommissionens hjemmeside:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.

Se især "Liste over konsekvensanalyser" i venstre menu.

2.3 Konsekvensanalyserne kan også ses via Prelex-hjemmesiden:

http://ec.europa.eu/prelex

Prelex er en database over interinstitutionelle procedurer, der følger de vigtigste stadier i beslutningsprocessen mellem Kommissionen og de øvrige institutioner.

_____________

Administrative byrder er de udgifter, der afholdes af erhvervslivet, erhvervsdrivende, borgere og offentlige myndigheder i forbindelse med overholdelsen af oplysningsforpligtelserne i henhold til lovgivningen – oplysninger, som de ikke ville have indsamlet og stillet til rådighed, hvis der ikke havde været en lovgivning.

I henhold til artikel 4, stk. 3 og 4, hindrer udøvelsen af EU's kompetence på disse områder ikke medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer.